ПОЛТАВСЬКА ДЕРЖАВНА АГРАРНА АКАДЕМІЯ
КАФЕДРА ПУБЛІЧНОГО УПРАВЛІННЯ ТА АДМІНІСТРУВАННЯ

Наукова робота

«Проект організації системи роздільного збору сміття 
(на прикладі Решетилівської ОТГ)»

Виконав здобувач вищої освіти
ступеня магістр 1 курсу 1 групи
освітньо-професійна програма
«Зв’язки з громадськістю»
спеціальності 281 «Публічне управління і адміністрування»
факультету економіки та менеджменту
заочної форми навчання Піхуля В.С.
Науковий керівник Лозинська Тамара Миколаївна

Полтава 2018
ЗМІСТ
ВСТУП……………………………………………………………………………..3
РОЗДІЛ1  НАУКОВІ ОСНОВИ СТВОРЕННЯ СИСТЕМИ ПОВОДЖЕННЯ З ТВЕРДИМИ ПОБУТОВИМИ ВІДХОДАМИ……………………………6
1.1. Передумови виникнення проблеми утилізації побутових відходів..6
1.2. Зарубіжний досвід організації системи поводження з твердими побутовими відходами……………………………………………………10
1.3.  Законодавче забезпечення утилізації твердих побутових відходів   в Україні…………………………………………………………………...15
РОЗДІЛ 2 СУЧАСНИЙ СТАН УТИЛІЗАЦІЇ ТВЕРДИХ ПОБУТОВИХ ВІДХОДІВ У РЕШЕТИЛІВСЬКІЙ ОБ’ЄДНАНІЙ  ТЕРИТОРІАЛЬНІЙ ГРОМАДІ(ОТГ)……………………………………………………......….21
2.1. Причини утворення і нагромадження ТПВ на території Решетилівської ОТГ………………………………………………………21 
 2.2. Організація збору та утилізації твердих побутових відходів……….24
РОЗДІЛ 3 ПРОЕКТ РОЗДІЛЬНОГО ЗБОРУ ТА УТИЛІЗАЦІЇ ТВЕРДИХ ПОБУТОВИХ ВІДХОДІВ У РЕШЕТИЛІВСЬКІЙ ОТГ………………..31
3.1. Обґрунтування технології роздільного збору твердих побутових відходів…………………………………………………………………….31
3.2. Ресурсне забезпечення та результативність функціонування системи роздільного збору твердих побутових відходів…………………………37
ВИСНОВКИ………………………………………………………………….46
СПИСОК ВИКОРИСТАНИХ ДЖЕРЕЛ……………………………………48
ДОДАТКИ

                                                 ВСТУП
  Актуальність теми:  Зростання обсягів виробництва  матеріальних благ обумовлює стрімке збільшення відходів виробництва та побутових відходів, а разом з цим постає питання їх збирання, транспортування, сортування, зберігання та подальшої утилізації. Сучасні дослідження свідчать, що загальний обсяг світових відходів перевищує 400 млн т на рік, лише в Україні, за даними Державної служби статистики, він складає 10-11млн т на рік. Варто зазначити, що на сьогодні в Україні склалася традиція вивезення та складання сміття на полігони чи сміттєзвалища, більшість з яких не відповідає екологічним норам. Існуюча технологія не сприяє розв’язанню проблеми утилізації відходів сучасними методами, а лише відтерміновує його. Останнім часом помітна тенденція до зростання обсягів синтетичних фракцій відходів, природні процеси розкладання яких триватимуть не одну сотню років, що суттєво актуалізує пошук технологій поводження з промисловими та побутовими відходами. 
 Відсутність чіткої законодавчої регламентації поводження з відходами, недостатнє фінансування та відсутність державної підтримки для розробки та впровадження новітніх технологій утилізації та переробки твердих побутових відходів (ТПВ) лише погіршують екологічну ситуацію в Україні [3-7].
Статистика свідчить, що обсяги виробленого та накопиченого сміття,  навіть поблизу таких невеликих міст як Решетилівка,  доходять до критичної межі, коли стає неможливим подальше утримування сміттєзвалищ в належному технічному стані та з дотриманням екологічних норм. А відтак, стає неможливим забезпечення конституційного права громадян на безпечні умови середовища проживання.  Закордонний досвід  та успішний досвід українських громад показує, що введення системи роздільного збору сміття навіть частково, дозволяє значно поліпшити екологічну ситуацію та приносить прибутки до місцевого бюджету. 
Метою роботи є дослідження наукових основ поводження з твердими побутовими відходами  та розроблення пропозицій прикладного характеру щодо організації роздільного збирання сміття.
Завдання: 
– систематизувати зарубіжний досвід поводження з твердими побутовими відходами;
– узагальнити законодавчі положення щодо утилізації побутових відходів в Україні;
– окреслити основні проблемні питання утилізації твердих побутових відходів в Решетилівській об’єднаній територіальній громаді (ОТГ);
– розробити пропозиції щодо організації роздільного збирання смітя в Решетилівській ОТГ. 
  Об’єкт дослідження: організація утилізації побутових відходів.
  Предмет дослідження: науково-прикладні основи проектування системи роздільного збирання твердих побутових відходів.
Розглядаючи проблему накопичення ТПВ слід зазначити, що крім екологічного її аспекту існує ще один – економічний, адже ТПВ можуть бути не тільки « екологічним тягарем», а й виступати матеріальним ресурсом. Зокрема сміття можна розглядати як енергоресурс, оскільки на сьогоднішній день розроблені технології використання відходів органічного та синтетичного походження для опалення. Крім того, ТПВ можуть використовуватися в хімічній промисловості промисловості для виготовлення пластику, гуми, целюлозно-паперових виробів та навіть, синтезу вуглеводнів. Світові тенденції тяжіння до технологій рециклінгу безумовно мають знайти відгук і в українському суспільстві, оскільки природні ресурси є вичерпними і рано чи пізно не тільки екологічна, а й економічна доцільність приведе людство до безвідходного виробництва. 
Безумовно вирішити проблему ТПВ на рівні місцевого самоврядування без державної підтримки досить важко, але як показує досвід успішних громад в тому числі і на території Полтавщини, навіть невеликі кроки в бік створення системи роздільного збору сміття та його переробки забезпечує позитивну динаміку в зрушенні питання консервації сміттєзвалищ, екологічного стану довкілля, підвищення якості життя населення та допомагає залучити деякі кошти на баланс громади.
Власне, подібні роздуми і стали тим визначальним чинником для обрання теми і формування змісту даної роботи

РОЗДІЛ 1
НАУКОВІ ОСНОВИ СТВОРЕННЯ СИСТЕМИ ПОВОДЖЕННЯ З ТВЕРДИМИ ПОБУТОВИМИ ВІДХОДАМИ
1.1 . Передумови виникнення проблеми утилізації побутових відходів 
Епоха середньовіччя вже давно минула, а цивілізоване суспільство так і не змогло подолати проблему відходів. Більше того, питання поводження з відходами грозить перерости в найбільший виклик сучасності і ставить під загрозу майбутнє прийдешніх поколінь. Бурхливий розвиток промисловості і підвищення рівня життя населення тягне за собою невідворотне зростання кількості відходів. Загальносвітовий обсяг щорічного виробництва сміття складає 400 млн т на рік, більшість його осідає на полігонах і сміттєзвалищах, забруднюючи біосферу. Обсяги утворення відходів виробництва та споживання настільки значні, що забруднення атмосфери, гідро-  та літосфери загрожує перерости в екологічну катастрофу глобального масштабу. Стрімке погіршення стану екосфери, пов’язане з утворенням твердих, рідких і газоподібних відходів, може призвести до непоправних негативних наслідків [8]. Велику частину сміття, накопиченого на сміттєзвалищах, складають саме тверді побутові відходи, при чому  їх кількість з року в рік зростає. Так, за даними Державної служби статистики України (на підставі звіту експертів Світового банку), попри зменшення чисельності населення країни, обсяг ТПВ, що утворюється в результаті життєдіяльності, поступово збільшується. Лише з 2000 до 2010 року річний обсяг ТПВ збільшився на 70% [9], у той час як для розвинених країн показник зростання обсягів сміття складає 10% на рік [5].  В таких умовах особливого значення набувають дослідження щодо визначення морфологічного та хімічного складу ТПВ, вивчення їх фізичних властивостей та способів утилізації.
У контексті даного дослідження під твердими побутовими відходами розуміються відходи, що утворюються в процесі життєдіяльності людини та накопичуються в житлових будинках, громадських, навчальних, лікувальних, торгівельних та інших організаціях (харчові відходи, предмети домашнього вжитку, листя, будівельні відходи, макулатура, скло) і не мають наступного використання за місцем їхнього утворення [8]. На практиці морфологічний склад ТПВ досить різноманітний і залежить від дії багатьох факторів, таких як: сезонність, географічне розташування, ступінь благоустрою житлового фонду, щільність населення тощо. Приблизний морфологічний склад ТПВ залежно від різних категорій житла на прикладі Полтавської області наведено в таблиці 1.1
Таблиця 1.1
Склад змішаних ТПВ згідно з категорією житла

Назви компонентів	Вміст компонентів в %	
	Міста з насел. Більше 5000	Вел. нас. пункти (1000-5000 осіб)	Мал. нас.
пункти (менше 1000 осіб)	
	Багатоповерх.
Житло	Приватне житло			
Органічні відходи 	29	19	14	19,3	
Папір, картон 	9	7	8	1,4	
Пластик 	13	13	13	7	
Скло (посуд, контейнери, світильники та ін.) 	15	21	17	24	
Метал (чорний, кольоровий) 	0,8	1,1	2	3,8	
Текстиль (старий одяг, бавовна, текстиль і взуття та ін.) 	3,5	3,5	2,9	5,1	
Дерево (тирса, стружка, шматки дерева, солома) 	0,4	1,9	1,7	1,6	
Небезпечні 	0,5	0,6	0,8	0,7	
Кістки, шкіра, гума 	1,8	4,4	5	3,1	
Мінерали, невеликі част., ін. 	27	28,5	32,6	37	

Розвиток технологій змінює не лише обсяги накопичених відходів, а і їх склад. Згідно даних Євростату (Статистична служба Європейського союзу) обсяг виробництва пластику склав 335 млн т в 2016 р., з них 60 млн т було накопичено в європейських країнах. Починаючи з 50-х років виробництво пластику щорічно зростає на 8,6% , пластик витісняє інші матеріали, такі, як дерево, метал, скло та ін. [12]. Крім того, у структурі відходів збільшується вміст паперу, полімерних матеріалів. Кардинально змінився склад харчових відходів, що пов'язано зі зміною якості й асортименту продуктів харчування. Значно збільшилась кількість кольорових металів, як наслідок появи алюмінієвих банок з-під пива та напоїв [8]. Прогресуючий розвиток торгівельної мережі напівфабрикатів змінив склад ТПВ міст-мегаполісів в бік зростання  вмісту пакувальних матеріалів (поліетиленові пакети, поліетиленова тара (ПЕТ), паперове пакування) з одночасним зменшенням вмісту харчових відходів, оскільки вони продаються у відповідному пакуванні та не мають відходів, що утворяться при попередній обробці продукту [8].
В Україні близько 130 тис. га земельної площі зайнято під накопичення сміття, а щороку в країні створюється 19 тис. несанкціонованих сміттєзвалищ. Офіційно ж зібрані побутові відходи захороняються на території площею 4,5 тис. га. Понад 50% сміттєзвалищ вичерпали свою потужність і майже 90%  не відповідають нормам екологічної безпеки. Практично всюди відсутні системи утилізації фільтрату, що збільшує техногенну небезпеку цих об’єктів. Неналежним чином проводиться рекультивація сміттєзвалищ, відповідними роботами охоплено лише 20 % із тих, що потребують рекультивації [20]. 
Загалом, на територіях звалищ твердих побутових відходів, як і на територіях промислових розробок, найбільшого негативного впливу зазнає ґрунтовий покрив. Загалом всі порушення ґрунтів, що виникають під впливом сміттєзвалищ можна поділити на три види – механічні, фізичні та хімічні. Механічне порушення ґрунтового покриву пов’язане з тим, що  під звалища побутових відходів відводяться землі, які раніше використовувались в сільському чи лісовому господарствах без попереднього зняття родючого шару ґрунту, і супроводжується деформацією поверхні та формуванням акумулятивних форм рельєфу [там само]. Зокрема,  фізичне порушення ґрунтів обумовлено змінами структури та складеності, ущільненням верхнього горизонту і має наслідком погіршення їх водного, повітряного та теплового режимів. Хімічне порушення ґрунтів зумовлене забрудненням різними токсичними речовинами, зменшенням вмісту поживних речовин, зміною кислотності та хімічного складу ґрунтового покриву [там само]. 
 Крім того, ТПВ містять велику кількість вологих органічних речовин, які, розкладаючись, виділяють гнильні запахи й фільтрат. При висиханні продукти неповного розкладання утворюють насичений забруднювачами й мікроорганізмами (від 300 до 15 млрд на 1 г сухої речовини) пил. У результаті відбувається інтенсивне забруднення повітря, ґрунтів, поверхневих і ґрунтових вод [8]. 
Заповнення полігонів ТПВ практично упродовж усього терміну їх експлуатації проводиться тільки з частковою поверхневою герметизацією шарів сміття, унаслідок чого звалищний масив формується як відкрита високопорова система, легко доступна для міграції в її межах атмосферних опадів і вод поверхневого змиву. Як результат звалищне тіло інтенсивно насичується інфільтраційними водами (фільтратами), які в процесі міграції забруднюються різноманітними шкідливими речовинами. Хімічний аналіз фільтратів, проведений рядом вчених (Попович О. Р., Ярема О. Р.) показує, що вони містять важкі метали, феноли, нафтопродукти, сірководень та інші сполуки в концентраціях, вищих за гранично допустимі норми [20].
Отже, сміттєзвалища в Україні чинять значний негативний вплив на навколишнє середовище внаслідок накопичення мінеральних компонентів, важких металів та інших токсичних речовин, що виділяються в процесі розкладання компонентів відходів. Процеси природного анаеробного розкладання супроводжуються інтенсивним розмноженням патогенних мікроорганізмів.
Описані чинники, що детермінують загострення проблеми утилізації ТПВ в Україні, обумовлюють необхідність вирішення сукупності завдань поводження з відходами за різними напрямами: розроблення нових технологій переробки сміття, рекультивації звалищ, організації роздільного збирання сміття, просвітницької роботи серед населення, запровадження екологічної освіти молоді тощо. Доцільно, щоб виконання цих завдань здійснювалося комплексно, із врахуванням їх взаємозв’язку та взаємообумовленості, що може бути забезпечено в рамках розроблення відповідних проектів на різних рівнях управління.

1.2. Зарубіжний досвід організації системи поводження з твердими побутовими відходами
 Варто зазначити, що проблеми поводження з ТПВ характерні не тільки для України та країн, що розвиваються.  Країнам з розвиненою економікою та промисловістю також доводиться долати проблему засмічення, при чому існує чіткий зв’язок між розвитком промисловості та кількістю ТПВ. Найбільшу кількість відходів у розрахунку на одну людину мають США : 47-52 т на рік або 1,45 кг на день, та Японія –  до 2,12 кг на день. Для порівняння (за оцінками спеціалістів) середньостатистичний киянин виробляє 33-38 т сміття на рік, що становить 0,9-1,04 кг на день, а в містах Франції та Великобританії цей показник приблизно однаковий і становить близько 0,62кг на день [3;5;6]. 
В країнах Західної Європи ТПВ прийнято  називати «твердими муніципальними відходами», оскільки їх вивезенням і захороненням займалася міська влада. Проте, в даний час, у розвинутих країнах значна кількість як побутових, так і промислових відходів збирається і переробляється не комунальними службами, а приватними підприємствами. Обсяг ринку твердих побутових відходів у США оцінюють в 46,5 млрд дол., Європи – близько 36 млрд дол. У світовій практиці до цього часу велику кількість ТПВ все ще продовжують вивозити на звалища [1].
Видалення ТПВ на звалища (полігони), що має глибокі історичні корені, слід розглядати як вимушене, тимчасове рішення проблеми, яке в принципі суперечить екологічним і ресурсним вимогам. Оскільки звалища все далі віддаляються від міст, а нескінченно площа виведення ТПВ збільшуватися не може, для всіх країн актуальною є проблема промислової переробки ТПВ [1].
Власне, промислова переробка може стати ключем до розв’язання проблеми засміченості планети. Для переробки ТПВ найчастіше використовують такі технології:
– термічна обробка (в основному спалювання);
– біотермічне аеробне компостування (з отриманням біопалива);
– анаеробна ферментація (з отриманням біогазу);
– сортування (з вилученням тих чи інших цінних компонентів для вторинного використання з видаленням шкідливих компонентів, виділенням окремих фракцій, найбільш придатних технічно, екологічно і економічно для переробки тим чи іншим методом [1].
Метод термічної обробки, а на практиці – спалювання сміття, широко розповсюджений по всьому світу в тому числі і в країнах Євросоюзу, де спалюють близько 20-25% відходів,  в Японії спалюють до 65 % відходів і в США – до 15%, розглядаючи термічну обробку як метод продовження терміну експлуатації полігонів. Сміттєспалювання – це найбільш складний і «високотехнологічний» варіант поводження з відходами. Спалювання вимагає попереднього сортування ТПВ, завдяки чому намагаються видалити великі об'єкти, метали (як магнітні, так і немагнітні) і додатково їх подрібнити. Для того, щоб зменшити шкідливі викиди з відходів, також вилучають батарейки, акумулятори, пластик. Спалювання нерозділеного потоку відходів вважається надзвичайно небезпечним. Таким чином, сміттєспалювання може бути тільки одним з компонентів комлексної програми утилізації [8]. 
Найпростішим способом знешкодження і переробки ТПВ є компостування. Якщо на полігонах знешкодження протікає протягом 50–100 років, то при польовому компостуванні цей процес відбувається за 6–18 місяців залежно від кліматичних умов [там само]. За кордоном є чималий досвід переробки ТПВ у компости, на підставі якого доведено позитивний вплив багаторічного внесення компостів із ТПВ на властивості ґрунту, на накопичення органічних речовин і водостійких структурних агрегатів, на поліпшення інших агрохімічних і біологічних властивостей ґрунту. Застосовуються компости як добрива з метою покращення мінерального живлення рослин для прискорення росту сільськогосподарських культур та декоративних деревних порід. У населених пунктах України компостування органічних побутових відходів на промисловому рівні не здійснюється, ним займаються самостійно жителі на території приватних будинків[там само]. 
Структура способів поводження з ТПВ в Україні та країнах Євросоюзу наведена на рисунку 1.1.

Рис. 1.1. Структура способів поводження з ТПВ в Україні та країнах Євросоюзу, 2015 р., % 
Джерело: складено автором за [6;28]. 
Сортування ТПВ, їх обробка з метою повторного використання є одним з найбільш екологічно та економічно виправданих методів подолання проблеми засміченості. Необхідність широкого застосування технологій рециклінгу пов’язана не тільки з тенденціями зростання продукування відходів, а й з довгими термінами їх природнього розкладання, наприклад одна пластикова пляшка розкладається до 200 років. У деяких зарубіжних країнах є помітні здобутки щодо утилізації пластикової тари і розроблення відповідних технологій. Так, у звіті «Global plastic production from 1950 to 2016» топ- лідерами з утилізації пластику визнано Швейцарію, де утилізується 99,8% пластикового сміття; Австрію та Нідерланди з показниками 99,6% та 99,2% відповідно. Більша частина пластику, що утилізується у цих країнах задіяна в процесах енергетичної рекуперації (тобто фактично спалюється з подальшим використанням теплової енергії). До країн, що найбільше переймаються переробкою  пластику слід також віднести Норвегію,  (39,7% пластику переробляється) та Німеччину – 37,9% (див. додаток А). У цих країнах процеси збору і сортування сміття, відбору найбільш ресурсоцінних матеріалів та їх переробка поставлені на високий рівень, тому вивчення їх досвіду є цінним для інших країн, де системи поводження з ТПВ недосконалі або взагалі відсутні. 
Цікавою є прийнята в 1991 році в Німеччині державна система «Duales System Deutschland GmbH», спрямована на запровадження нового методу боротьби з відходами. Нова система настільки стала успішною, що лише в Берліні до 90% домогосподарств беруть участь у процесі роздільного збирання сміття. При цьому, жодних санкцій за порушення порядку утилізації система не передбачає [10]. У типовому німецькому дворі чи будинку можна зустріти як мінімум 5 різнокольорових контейнерів для збирання сміття. Чорний – для несортованого сміття, коричневий – для органічних відходів, синій – для паперу, жовтий – для упаковки і пластику, зелений – для кольорового скла, зелений з білою смугою – для безбарвного. Багато скляної тари приймають магазини. Щорічно кожен житель Німеччини отримує поштою особливий лист – у ньому детально описується, як і куди потрібно викидати побутові відходи, по яких днях буде вивозитися той чи інший тип сміття протягом наступних 12 місяців [13]. Більша частина сміття в Німеччині сьогодні спалюється для вироблення пару, який надходить на електростанції, де змушує працювати генератори. Так, наприклад, в Берліні таким чином виробляється майже 12% електроенергії, необхідної для споживання домогосподарств [14]. 
Система сортування сміття у Франції дуже проста – там використовується всього два контейнери: один служить для збирання вторинної сировини, що переробляється, інший – для непереробного сміття. До першого відносять пляшки, банки, спеціальні упаковки. Іноді відходи сортують на чотири категорії: побутові або харчові відходи складають у зелені баки, контейнери жовтого кольору призначені для упаковки, білі баки – тільки для скла, баки синього кольору – для газет, журналів, картону. Така система не передбачає покарання чи заохочень за сортування сміття, покладаючись на  виключно особисту відповідальність громадян. Решта сміття автоматично підпадає під другу категорію [10]. 
У Швеції лише 7% відходів вивозиться на звалища, все інше переробляється. Такого результату вдалося досягти завдяки тому, що процеси  сортування сміття в цій країні поставлені на високий рівень. Варто зазначити, що Швеція звернула увагу на роздільний збір відходів значно пізніше від інших європейських країн, але уряд країни в дуже короткий термін зміг налагодити досконалу систему управління відходами. Велику увагу в країні приділяють екологічному вихованню молоді і навчанню правил сортування відходів за фракціями, при чому таке навчання починається з дитячого садочка. З іншого боку за неправильне сортування загрожують чималі штрафи, тому ставлення населення до утилізації твердих побутових відходів є надзвичайно серйозним. Для громадянина Швеції абсолютно нормальним явищем є розподіл упаковки на фракції, якщо вона складається з кількох різних матеріалів ( наприклад, відокремлення етикеток з пляшок і вміщення їх у  контейнери для паперу, та вміщення самої тари у контейнери для скла). 
Біля шведських будинків зазвичай стоять контейнери для прийому паперу, скла, металу, пластику, залишків їжі і неперероблюваних відходів. Скляні вироби теж упорядковані: кольорове скло відправляється в один контейнер, а прозоре – в інший. Пластикові пляшки і жерстяні банки можна не викидати в контейнери, а здавати в пункти прийому за відповідні кошти.  Як і в багатьох європейських країнах, у Швеції в ціну напою зазвичай включена вартість тари: повернути її «в свою кишеню» можна, якщо здати пляшку в спеціальний апарат, розташований в магазині [19]. Швеція зробила ставку на максимальний комфорт і доступність роздільного збору ТПВ в усіх населених пунктах. Те сміття, яке заборонено викидати в прибудинкові контейнери прийнято відвозити в спеціальні пункти прийому.  Для великогабаритного сміття ( побутова техніка, старі меблі, будівельні відходи) існують пункти прийому, розташовані в кожному населеному пункті з частотою 1 на 10 –15 тис. населення. Як правило, на бензозаправках розташовані пункти прийому небезпечних відходів, де громадяни можуть безкоштовно здати на утилізацію залишки лакофарбувальних сумішей, люмінісцентні лампи, батарейки, аерозольні балончики тощо. В аптеку можна здати прострочені ліки та отримати там спеціальні місткості для використаних шприців і голок, які потім приймаються на утилізацію в аптеки.
Ретельно відсортоване сміття Швеція навчилася переробляти з максимальною для себе користю: частина відходів, непридатних для повторної переробки, спалюється з використанням теплової енергії; інше органічне сміття використовується для виробництва екопалива.  Свідченням ефективності управління відходами в Швеції є дефіцит відходів для переробних підприємств, внаслідок чого Швеція приймає на переробку відходи з найближчих країн. 
Здешевити перероблення відходів для держави та зробити його економічно вигідним можна лише в межах налагодженої системи сортування сміття, створення якої неможливе без підтримки населення. Відповідальне ставлення населення до роздільного збору сміття, як первинної ланки циклу управління ТПВ, запровадження нових технологічних процесів його переробки може стати запорукою успіху. 
Отже, проблема поводження з ТПВ носить глобальний характер, а суспільна думка в багатьох країнах вже визріла до розуміння, що вивезення сміття на полігони не вирішує, а тільки відтерміновує розв’язання проблеми екологічно безпечної утилізації сміття. Тому в багатьох країнах світу спостерігається формування більш жорсткого законодавства щодо поводження з твердими побутовими та іншими відходами, вводиться ряд обмежень і заохочень як для виробників, так і для кінцевих споживачів, розбудовується інфраструктура для сортування, збору сміття, його рециклінгу  та енергетичної рекуперації.

1.3.  Законодавче забезпечення утилізації твердих побутових відходів   в Україні
В Україні до цих пір функціонує застаріла система поводження з твердими побутовими відходами, стан якої при постійному збільшенні кількості відходів з року в рік погіршується. В нашій державі склалася традиція вивезення відходів за межі населених пунктів та їх зберігання на сміттєзвалищах. За даними міжнародної неурядової організації « Екологія. Право. Людина» в Україні налічується близько сорока тисяч сміттєзвалищ, з яких тільки 6 тисяч – офіційно зареєстрованих [2]. Саме тому Україна належить до числа країн з найбільш високими абсолютними обсягами утворення та накопичення відходів  [3].
Динаміка поводження з відходами в Україні за останні сім років наведена у таблиці 1.2.
Таблиця 1.2
Динаміка утворення відходів та поводження з ними в Україні, 2011 – 2017 рр., тис. т [6]

Роки
	Утворено

	Утилізовано

	Спалено

	Видалено у спеціально відведені місця та об’єкти	Загальний обсяг накопичених відходів	
2011	447641,2	153687,4	1054,5	277106,8	14422372,1	
2012	450726,8	143453,5	1215,9	289627,4	14910104,7	
2013	448117,6	147177,9	918,7	288121,1	15167368,9	
2014*	355000,4	109280,1	944,7	203698,0	12205388,8	
2015*	312267,6	92463,7	1134,7	152295,0	12505915,8	
2016*	295870,1	84630,3	1106,1	157379,3	12393923,1	
2017*	366054,0	100056,3	1064,3	169801,6	12442168,6	
*Починаючи з 2014 року дані наведені без урахування окупованих територій [6].
За даними, наведеними в таблиці, можна зробити висновок, що обсяги утилізованих та спалених відходів поступово скорочуються, з незначними коливаннями по роках, а показник вивезення сміття на полігони та сміттєзвалища з року в рік зростає.  Хоча показники загальних обсягів утворення сміття протягом 2014-2016 років коливалися, що пов’язано з регресивними процесами в економіці та зниженням обсягів виробництва  на фоні подій на сході країни, загальні обсяги накопиченого сміття  продовжують зростати. Найближчі європейські країни, такі як Польща та Чехія, мають успішний досвід  організації  відбору  і переробки  ресурсоцінних компонентів ТПВ. Процеси рециклінгу відходів в цих країнах стають не лише вирішенням проблеми сміттєзвалищ, а й  прибутковим бізнесом, в той час як в Україні показник переробленого сміття не перевищує 5%.
Процес становлення і розвитку ринку вторинної сировини в Україні складний і тривалий. Його практичним забезпеченням повинна стати технологія рециклінгу в сфері переробки побутових відходів. Саме вона є початковим етапом подальшої переробки сміття для створення нового продукту. Необхідною передумовою побудови ефективної системи рециклінгу побутових відходів в Україні є вирішення двох основних проблем: визначення класифікації побутових відходів на законодавчому рівні та запровадження дієвої системи їх роздільного збирання. Саме ці заходи стануть підґрунтям для подальшого застосування технологій рециклінгу твердих побутових відходів [11]. 
Поводження з ТПВ в Україні регулюється нормами Законів України «Про відходи», «Про загальнодержавну програму поводження з токсичними відходами», деякими постановами  Кабінету Міністрів України та наказами окремих міністерств і відомств. Проте у жодному з цих документів відсутнє трактування понять «рециклінг» та «ринок вторинної сировини». Законодавство України у сфері поводження з відходами трактує термін «переробка відходів» лише як їх оброблення «з метою підготовки до екологічно безпечного зберігання, перевезення, утилізації чи видалення» [11]. Розпорядженням Кабінету Міністрів України на загальнодержавному рівні було схвалено Концепцію національної екологічної політики , яка передбачає «удосконалення системи управління відходами з урахуванням міжнародних стандартів та нормативів» і «можливу утилізацію відходів за рахунок прямого повторного чи альтернативного використання їх ресурсно-цінної складової». Проте трактування терміну «рециклінг» тут  також відсутнє [там само].
Практичною стороною реалізації нормативно-правової бази  має стати роздільний збір сміття на основі чіткої , законодавчо закріпленої класифікації відходів. В Україні діє Державний класифікатор відходів,  який є основоположним документом щодо інформаційного забезпечення та управління відходами. Він має відповідати нормам українського законодавства та враховувати окремі положення міжнародних нормативних документів, стандартів у сфері екології, ресурсозбереження та повторного використання сировини. Та навіть, враховуючи внесені зміни і поправки він має ряд недоліків. Зокрема він наводить класифікацію побутових відходів разом із промисловими відходами, не даючи чіткого їх поділу за окремими ознаками. Для ефективного впровадження роздільного збору сміття не закріплено законодавчо класифікацію відходів побуту за належністю до груп збирання в контейнерах [11]. З 1 січня 2018 року вступила в силу поправка в Ст. 32 Закону України « Про відходи» щодо заборони захоронення неперероблених (необроблених)  побутових  відходів  (частину  першу  Ст. 32 доповнено  пунктом "і" згідно із Законом N 5402-VI від 
02.10.2012 ) [4]. Цей пункт відповідає двом Директивам ЄС – 1999/31/ЄC та 2008/98/ЄC, які врегульовують поводження зі сміттям у країнах Європи, визначають чітку послідовність дій, які необхідно виконувати із відходами, класифікують сміття, обґрунтовують стратегічну мету щодо скорочення кількості відходів, які вивозять на полігони [15]. Але  чинний Закон України "Про відходи" не вміщує переліку операцій із сміттям та послідовності їх виконання. За таких умов доданий у 2012 році пункт до статті 32 цього Закону набуває декларативного характеру [15].
 Частина повноважень щодо благоустрою територій, зокрема і в питаннях, що регулюють поводження з відходами, покладено на органи місцевого самоврядування. Стаття 26 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», зокрема в пунктах 38, 54 та 55 визначає, що до повноважень органів місцевого самоврядування належать [16]: 
–  надання відповідно до законодавства згоди на розміщення на території села, селища, міста нових об'єктів, у тому числі місць чи об'єктів для розміщення відходів, сфера екологічного впливу діяльності яких згідно з діючими нормативами включає відповідну територію;
– вирішення питань у сфері поводження з небезпечними відходами відповідно до законодавства; 
– визначення на конкурсних засадах юридичних осіб, які здійснюють у межах певної території збирання та перевезення побутових відходів спеціально обладнаними для цього транспортними засобами. 
Зокрема, відповідно, до п.15 Ст. 30 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» затвердження схем санітарного очищення населених пунктів та впровадження систем роздільного збирання побутових відходів покладено на виконавчі органи сільських, селищних, міських рад [16].
Вирішення питань збирання та утилізації відходів на місцевому рівні відбувається досить складно, причому чим меншою є адміністративно- територіальна одиниця, тим складніше сформувати дієву систему поводження з ТПВ, що пов’язано не тільки з законодавчими прогалинами, а й з фрагментарним розвитком необхідної для цього інфраструктури. Тому на рівні обласних рад були розроблені та прийняті регіональні програми поводження з ТПВ, що мають враховувати наявний рівень інфраструктури, бюджет, географічне розташування та інші адміністративні, економічні та екологічні особливості регіонів.
Обласна програма поводження з твердими побутовими відходами Полтавської області передбачає створення п’яти субрегіонів для координації та співфінансування проектів, які б враховували розвиток інфраструктури, наявний рівень надання послуг та потреби місцевого населення. Початковим етапом реалізації загальної стратегії поводження з ТПВ в Полтавській області є період 2017-2021 роки, відповідно до яких Програма передбачає розробку організаційно-технічних заходів у сфері поводження з ТПВ [17].  Дана програма враховує головні положення « Субрегіональної стратегії поводження з відходами для Полтавської області», розробленої спільно з фахівцями Deutsche Gesellschaft für Internationale Zusammenarbeit (GIZ) GmbH і покладеної в основу формування загальної стратегії поводження з ТПВ в Полтавській області, розрахованій на період до 2040 року [17].
Відповідно до програми планується створення єдиної регіональної системи поводження з ТПВ, комунальних підприємств, що будуть обслуговувати свої субрегіони та відповідно субрегіональних полігонів з розрахованою для кожного району кількістю сортувальних ліній. У загальній стратегії відстежується логічний шлях від оцінки загальних обсягів утворення змішаних ТПВ, визначення їх морфологічного складу, оцінки поточної ситуації управління відходами в субрегіоні, до можливих варіантів дій для досягнення бажаних результатів [там само]. Після чого пропонується технічна програма, спрямована на досягнення цих цілей і завдань. Саме як технічну програму запропоновано «Дорожню карту» для Полтавської області й окремо для Полтавського субрегіону [17].
Отже, останніми роками в Україні екологічне законодавство намагаються привести у відповідність до європейських норм і стандартів. Проте законодавча база в сфері поводження з ТПВ усе ще залишається недосконалою, не дає визначення основних понять  і не передбачає загальнодержавних правил для створення ринку вторинної сировини та систем збору і сортування відходів з  метою відбору ресурсоцінних компонентів. Частину повноважень щодо створення таких систем покладено на органи місцевого самоврядування, які користуючись досвідом європейських країн, намагаються створити стійкі системи управління відходами – від збору відходів до їх утилізації та захоронення.
РОЗДІЛ 2

СУЧАСНИЙ СТАН УТИЛІЗАЦІЇ ТВЕРДИХ ПОБУТОВИХ ВІДХОДІВ У РЕШЕТИЛІВСЬКІЙ ОБ’ЄДНАНІЙ  ТЕРИТОРІАЛЬНІЙ ГРОМАДІ (ОТГ)

2.1. Причини утворення і нагромадження ТПВ на території Решетилівської ОТГ 
 Решетилівська об’єднана територіальна громада нараховує 12 населених пунктів, включаючи адміністративний центр м. Решетилівка та займає площу 174,26 км2. Станом на кінець 2017 року населення ОТГ нараховує 11186 мешканців [18]. Мешканці Решетилівки щорічно продукують близько 3225,8 куб.м. твердих побутових відходів, які складуються на сміттезвалищі в поблизу села Пасічники [25].  Лише за минулий рік на сміттєзвалище потрапило 10518 м3 несортованих відходів.
За даними інвентаризації, здійсненої в рамках підготовки субрегіональної стратегії поводження з ТПВ у Полтавській області, станом на 01.01.2017 року на території Решетилівського району виявлено 30 полігонів і звалищ ТПВ, в тому числі і несанкціонованих. Шість об’єктів визначені такими, що можуть бути залишені у тимчасовій експлуатації за умови їх документального забезпечення, розробки проектно-кошторисної документації, яка вміщує розділ оцінки екологічного впливу та розробки паспорту. Інші двадцять чотири полігони мають бути виведеними з експлуатації або залишеними як резервні, в разі якщо на них на момент перевірки уже розпочато роботи та потрачено кошти на приведення їх у належний стан. На території Решетилівської ОТГ задокументовано одне сміттєзвалище, яке віднесено до категорії об’єктів, що можуть бути залишені в тимчасовій експлуатації [17]. Дане сміттєзвалище займає територію в 11 га і розраховане на 100 тис тон відходів. Станом на кінець 2017 року звалище заповнене на 65%. Щороку на звалищі проводяться відповідні технічні роботи, звалище має паспорт та належну технічну документацію. Наявний полігон є джерелом інтенсивного забруднення атмосфери та підземних вод. Полігон потребує санації та рекультивації [25, 26].  В  той же час Програмою по реалізації плану соціально-економічного розвитку в 2017 році було передбачено спрямовання коштів природо-охоронного фонду селищної ради на наведення належного санітарного стану по селищу та облаштування полігону ТПВ  в с. Пасічники [24]. 
На підвідомчих територіях ОТГ триває процес утворення несанкціонованих звалищ побутових відходів. В зв’язку з тим, що на території як Решетилівської селищної ради так і Решетилівського району відсутні спеціалізовані підприємства у сфері поводження з побутовими відходами,  та внаслідок низької культури поводження зі сміттям населення громади,  відходи складуються у природних рельєфних утвореннях - балках, ярах, долинах річок [25].
У приватному секторі залишки рослинності, а також досить часто і ресурсоцінні фракції ТПВ, такі як пластик і макулатура спалюються. Це супроводжується задимленістю, значним забрудненням повітря і має своїм наслідком значне погіршення стану здоров’я населення та загострення хронічних захворювань дихальних шляхів. З одного боку, такий стан речей є результатом низького рівня охоплення послугами централізованого вивезення сміття, з іншого боку – це наслідок  низького рівня культури поводження з ТПВ і недостатнього рівня відповідних знань у населення. Питання організації управління відходами для мешканців Решетилівщини є гострими та викликають жваві обговорення і конфлікти на різноманітних соціальних платформах в межах місцевих груп і сторінок.
Соціальні медіа охоплюють майже всі вікові та соціальні категорії населення і дають змогу швидко і з мінімум затрат проаналізувати суспільну думку з приводу тих, чи інших питань. Власне тому для даної роботи було проведено опитування в соціальній мережі Фейсбук серед підписників групи Решетилівщина Інфо.  Опитування мало на меті моніторинг громадських поглядів на проблему побутових відходів та аналіз ситуації, що склалася в межах Решетилівської ОТГ довкола організації заходів у сфері поводження з ТПВ. В рамках опитування на суспільний розгляд наводилося два питання. Обговорення тривало майже місяць. Перше питання мало на меті визначити готовність місцевого населення до роздільного збору сміття та погляди людей щодо необхідної кількості фракцій, на які власне необхідно сортувати сміття  ( див. додаток Б).
Свою відповідь на питання дало 308 респондентів. Частина з них доповнила свою відповідь коментарями до відповідного посту і озвучила свої думки з приводу проблем організації управління відходами в Решетилівці, що власне, і послугувало приводом для створення ще одного опитування і обговорення форм власності підприємств, які мають надавати відповідні послуги та визначення власника доходів і збитків від їхньої діяльності.
Свою готовність розділяти сміття на п’ять основних фракцій (з виокремленням чотирьох ресурсоцінних компонентів) виявило 228 респондентів, що становить приблизно 74% опитуваних, ще 17% опитуваних (51 голос) заявили про свою готовність виокремлювати три ресурсоцінні фракції сміття; 5 (1,5%) респондентів заявили про готовність відбирати лише пластикові компоненти від основної маси ТПВ. Найменшу кількість – 3 голоси (1%)  набрав варіант «не розумію для чого це взагалі потрібно». Опитування передбачало можливість запропонувати також власний варіант відповіді, де свою відмітку залишив 21 опитуваний (6,5%).  Респондентами були висловлені думки щодо організації безкоштовного централізованого збору і виведення сортованого сміття з метою заохочення громадян та популяризації цивілізованих способів поводження з ТПВ. Жвава дискусія розгорнулося навколо обговорення утилізації поліетиленових пакетів, жерстяних банок та інших видів упаковки, які «менш популярні» на ринку вторинної сировини в Україні. Деякі пункти прийому, що на даний момент функціонують в Решетилівці,  не приймають їх, частині людей взагалі не відомо в яку категорію відходів вони повинні потрапляти. Тут дається взнаки недостатня поінформованість населення, неналежний рівень надання відповідних послуг та низький рівень охоплення послугами централізованого збору і виведення сміття в приватному секторі, де і проживає більша частина населення Решетилівки. 
Тому логічним продовженням опитування стала постановка другого питання, що стосувалося аспектів організації роздільного збору, вивезення та переробки сміття. В опитуванні взяла участь 121 особа. Для 77%  (93 голоси) респондентів  не має значення форма власності підприємства, 19 опитуваних (16%) обрали варіант з приватним підприємцем, (3%) з комунальним підприємством і 2% опитуваних  не будуть користуватися відповідними послугами (див. додаток В).
Отже проблема організації збору, сортування і вивезення сміття для Решетилівки залишається досить актуальною і болючою та потребує негайних заходів з боку органів місцевого самоврядування. Рівень екологічної свідомості громадян та їх обізнаності з питань поводження з відходами потребує постійних систематичних дій, зокрема розгорнення широкої інформаційної кампанії та нових освітніх проектів серед молоді з використанням всіх можливих інформаційних технологій і засобів.

2.2. Організація збору та утилізації твердих побутових відходів
Відповідно до пунктів 6-7 Ст. 30 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» до відання виконавчих органів сільських, селищних, міських рад належать: вирішення питань збирання, транспортування, утилізації та знешкодження побутових відходів, знешкодження та захоронення трупів тварин; а також організація благоустрою населених пунктів, залучення на договірних засадах з цією метою коштів, трудових і матеріально-технічних ресурсів підприємств, установ та організацій незалежно від форм власності, та населення; здійснення контролю за станом благоустрою населених пунктів, організації озеленення, охорони зелених насаджень і водойм, створення місць відпочинку громадян [16]. В межах здійснення відповідних повноважень Решетилівською міською радою було  створено підрозділ «Благоустрій», який  виконує роботи з прибирання і озеленення міста та інших населених пунктів громади. Згідно штатного розпису в групі працює 29 чоловік. Всі працівники умовно розподілені для виконання відповідних робіт на територіях: №1 « Центральна»,  №2 «Новоселівська»,  №3 «Цибулівська»,   №4 по прибиранню кладовищ [28].
  Окрім постійного штату до виконання пов’язаних з цими функціями робіт, залучаються особи  засуджені до громадських робіт та особи на яких накладено адміністративне стягнення у вигляді громадських робіт, на безоплатній основі. Такі особи працювали встановлену Решетилівським районним судом кількість годин у групі “Благоустрій” при виконавчому комітеті міської ради, згідно підсумків виконання плану соціально-економічного розвитку на 2017 рік [28].
У працівників є весь необхідний інвентар, технічні засоби, спеціальний одяг, як для роботи в осінньо-зимовий, так і у весняно-літній період. Також на балансі виконавчого комітету Решетилівської міської ради перебувають наступні транспортні засоби:
         - автопідйомник-С ЗІЛ – 431412;
         - сміттєвоз-С ВЛІВ СУПЕР МІНІ Б9-8;
         - самоскид-С ГАРЗ СС-3309;
         - трактор колісний БЕЛАРУС 920;
         - причіп 2ПТС-4 реєстраційний номер 16644ВІ;
         - агрегат АПВ-3(4) ( для перевезення води );
         - розкидач піску та вапна 1 РМГ- 4 [28] .
На території Решетилівської ОТГ діє 7 майданчиків для роздільного збору ТПВ, 6 з яких знаходиться в м. Решетилівка поблизу багатоквартирних будинків і 1 в с. Потічок. Кожен з майданчиків нараховує по три баки для відбору ресурсоцінних компонентів ТПВ і один для загальних (несортованих) відходів. Загальна кількість придбаних контейнерів – 28 одиниць [22, 27].  
 На жаль, на встановлених баках відсутні кольорове маркування та заводські обмежувальні пристосування на кришках. Для розпізнавання баків на них зазначені лише написи «папір», «скло» та «пластик» (див. додаток Д). Через низький рівень культури та відповідних знань, а також через відсутність належного маркування і відсутність інформаційних табличок деякий час громадяни вкидали у сміттєві баки невідповідне, несортоване сміття або здійснювали акти вандалізму і хуліганські дії. Після чого керівництвом підприємства, яке надає послуги по збору і вивезенню ТПВ, було прийняте рішення про встановлення обмежувальних засобів, які б фіксували ширину просвіту кришки баків. 
Збором і вивезенням сортованих і несортованих компонентів побутових відходів в межах Решетилівської ОТГ  займається приватне підприємство «Житлосервіс». Підприємством надаються послуги по поточному ремонту мереж, вивезенню сміття з багатоквартирних будинків та приватного сектору, прибирання прибудинкових територій та послуги з викачування нечистот, як у комунальних будинках так і в приватному секторі [28]. На обслуговуванні  ПП « Житлосервіс» також знаходиться звалище ТПВ в с. Пасічники, де підприємство проводить роботи по сортуванню сміття. Надходження в місяць складають в середньому 17360 грн [28]. На підприємстві працює 16 працівників, середня заробітна плата на підприємстві в 2017 році склала 2712 грн. 48 коп. [там саме]. 
Для здійснення відповідної діяльності Решетилівською міською радою підприємству надано в оренду адміністративне приміщення площею  75,1 м2 , автомобіль для перевезення ТПВ та автомобіль для викачки та перевезення рідких нечистот [там саме].  У власності підприємства є Трактор ДТ-75 для упорядкування звалища. На дані транспортні засоби також надаються кошти  для закупівлі запасних частин та паливно-мастильних матеріалів [28, 27].
Підприємство надає послуги населенню на основі укладених індивідуальних угод. Послуги підприємства реалізуються по  трьом категоріям споживачів. Діючий тариф на послуги з перевезення  побутових відходів був встановлений рішенням сесії Решетилівської селищної ради від 06 серпня  2015 року і становить:
1. для  населення – 49,61 грн. за м.куб.
2. для бюджетних організацій – 50,07 грн. за м.куб.
          3. для інших категорій споживачів – 54,67  за м. куб.
7 вересня 2018 року на сайті Решетилівської міської ради було опубліковане повідомлення про намір здійснення зміни тарифів на послуги з перевезення твердих побутових відходів в місті Решетилівка, що надаються ПП «Житлосервіс» [23]. В даний момент про прийняття рішення Решетилівською міською радою щодо зміни тарифів невідомо, взв’язку з відсутністю відповідних повідомлень на сайті установи.
Незважаючи на відносно невисоку вартість і гнучкий графік, а також можливість встановлення зупинок і майданчиків для збору відходів за бажанням користувачів, мешканці приватного сектору не надто поспішають скористатися відповідними послугами. Можливо взнаки дається низький рівень поінформованості населення та недостатній рівень агітаційної, організаційної діяльності, співпраці між виборцями та депутатами міської ради від відповідних округів.  
 Послуги збирання і виведення ТПВ для мешканців с. Потічок безкоштовні. Дана ініціатива покликана популяризувати роздільний збір ТПВ серед населення та залучити якомога більшу частину мешканців приватного сектору до централізованого вивозу сміття. Таким чином було здійснено перші кроки до впровадження та адаптації систем цивілізованого поводження з побутовими відходами. 
Решетилівка приєдналася до Полтавського субрегіону згідно Комплексної програми поводження з ТПВ в Полтавській області. В рамках підготовки програми було проаналізовано системи поводження з ТПВ в межах району та запропоновано шляхи його поліпшення та удосконалення. Відповідно до змісту програми було проінспектовано стан об’єктів накопичення відходів та вироблено перелік рекомендацій для органів місцевого самоврядування по приведеню їх в належний стан. 
Важливим етапом організації циклу управління відходами є оцінка ресурсоцінного потенціалу відходів, оскільки дає змогу розрахувати обсяги та склад компонентів, що можуть бути використані в якості вторинної сировини. Саме ці показники і визначають матеріально-технічне забезпечення та економічну доцільність процесу. Ресурсоцінний потенціал відходів для Решетилівського району був розрахований в рамках проекту GIZ для розробки комплексної програми поводження з твердими побутовими відходами в Полтавській області (табл.3.1) [17]. 
Таблиця 3.1
Обсяг ресурсоцінних компонентів ТПВ Решетилівського району 

Компоненти відходів	
Об’єм (м3 /рік)	
Компоненти відходів	
Об’єм (м3 /рік)	
Органічні відходи	10731,2	Текстиль (старий одяг, бавовна, текстиль і взуття)	1659,1	
Папір, картон	2219,2	Дерево (тирса, стружка, шматки дерева, солома)	979,4	
Пластик	5473,6	Небезпечні	385,7	
Скло (посуд, контейнери, світильники та ін.)	12807,9	Кістки, шкіра, гума	2120,7	
Метал (чорний, кольоровий)	1556,9	Мінерали невеликі част., інше	19288,58	
ВСЬОГО	57222,2	

 Вищезазначені дослідження і розрахунки дали змогу розробити дорожню карту програми, визначити джерела і обсяги фінансування програми та необхідне матеріально-технічне забезпечення для Решетилівського району за такими напрямками діяльності:
1. Контейнеризація населених пунктів (при змішаному зборі ТПВ):
Придбання протягом 2017-2021 років контейнерів для збирання твердих побутових відходів об'ємом 0,75 м3  в загальній кількості 998 одиниць. Приблизна розрахована вартість становить 3892,20 тис. грн. виконання покладене на Решетилівську міську і сільські ради району.
2. Розробка чи корегування схем санітарної очистки населених пунктів:
 Розробка схем санітарної очистки населених пунктів для 63 населених пунктів, окрім смт Решетилівка та 16 малих сіл, в яких кількість населеня не перевищує 50 осіб протягом 2017-2019 років. Орієнтовна вартість складає 1260,00 тис грн, виконання покладене на сільські ради.
3. Створення парку сміттєзбиральної техніки:
Придбання сміттєзбиральної техніки (зазначена потреба – 4 шт.) Протягом 2017-2021 років. Орієнтовна вартість складає 8000,00 тис грн
4. Розробка та корегування проектної документації для полігонів ТПВ:
Розробка проектно-кошторисної документації для будівництва Полтавського субрегіонального полігону ТПВ. Орієнтовна вартість становить 500 тис грн. термін реалізації – 2018 р. 
  5. Паспортизація об’єктів МВВ:
Розроблення паспортів місць видалення відходів для 6 об’єктів, протягом 2017-2018 років зусиллями і коштами сільських рад району. 
6. Проведення робіт з рекультивації звалищ ТПВ.
7. Будівництво, завершення будівництва, реконструкція полігонів ТПВ:
Будівництво Полтавського субрегіонального полігону ТПВ протягом 2018-2020 років, орієнтовний обсяг фінансування має скласти 50000,0.тис грн Виконання покладене на Полтавську міську раду та районні ради Полтавського субрегіону.
8. Проведення робіт з техніко-експлуатаційного оснащення полігонів і звалищ ТПВ, що залишаються в експлуатації (придбання обслуговуючої техніки).
9. Організація роботи сортувальних станцій.
10. Інженерно-вишукувальні роботи в сфері поводження з відходами.
Розробка логістичної схеми маршрутів руху сміттєзбиральної техніки з охопленням 64 населених пунктів, протягом 2018 року зусиллями та коштами районної ради Решетилівського району. Орієнтовна вартість скадає 25 тис грн.                                                               
11. Інформаційно-моніторингова діяльність в сфері поводження з ТПВ для Полтавської області покладена на Полтавський національний технічний університет ім.Ю.Кондратюка і має здійснюватися за наступними піднапрямками:
– Формування інформаційної бази даних стосовно усіх етапів поводження з ТПВ на обласному й субрегіональному рівнях та створення тематичної веб-сторінки (в рамках роботи екологічного Веб-порталу «Довкілля Полтавщини»);
–  Проведення щорічного моніторингу ходу виконання «Комплексної програми поводження з ТПВ у Полтавській області на 2017-2021 роки» та оцінка досягнутих результатів;
–  Організація системи виховання та підвищення екологічної свідомості населення щодо раціонального поводження з твердими побутовими відходами згідно «Комплексної програми поводження з ТПВ у Полтавській області на 2017-2021 роки». Строк виконання 2017 р, передбачене фінансування  50 тис грн [17].
Організація системи виховання мала здійснюватися в 2017 році. Власне терміни її виконання і обсяги фінансування не відповідають наявній потребі в здійсненні такого виду діяльності. Як показує досвід впровадження нових систем поводження з ТПВ в  м Решетилівка,  неналежний рівень знань та низький рівень культури поводження з відходами у населення знижує ефективність таких заходів. Успішність подібних програм багато в чому залежить від налагодження первинної ланки циклу, а саме сортування відходів, здійснюваного за рахунок і зусиллями населення. Відповідальне ставлення членів громади до процесів сортування дозволяє знизити вартість переробки та утилізації відходів, а відтак і зробити процес прибутковим за рахунок відбору і повторного використання вторинної сировини. 

 РОЗДІЛ 3

ПРОЕКТ РОЗДІЛЬНОГО ЗБОРУ ТА УТИЛІЗАЦІЇ ТВЕРДИХ ПОБУТОВИХ ВІДХОДІВ У РЕШЕТИЛІВСЬКІЙ ОТГ

3.1. Обґрунтування технології роздільного збору твердих побутових відходів
Україна має значні проблеми з утилізацією сміття, серед яких існує така складова як відсутність систематичного підходу до сортування відходів. 
В межах Решетилівської ОТГ, поряд з централізованим вивозом на полігони для відходів, склалася стійка традиція скиду сміття населенням на стихійні, несанкціоновані сміттєзвалища. Сміття накопичується в ямах та ярах, значну частину відходів органічного походження (залишки рослин, відходи продукції тваринництва ) громадяни спалюють в своїх господарствах. Сюди ж часто потрапляють ресурсоцінні компоненти, такі як пластик та папір. 
Решетилівська міська рада в межах здійснення своїх повноважень щодо благоустрою та упорядкування території громади здійснила перші кроки на шляху впровадження роздільного збору відходів у населення. Але через те, що  інформаційний супровід кампанії не несе систематичного характеру, ініціатива міської влади стикнулася з відсутністю позитивного відгуку громади. Іншою стороною проблеми стала неузгодженість та фрагментарність роботи по організації відповідного процесу. Як наслідок, частина відходів сортується з метою відбору вторинної сировини прямо на сміттєзвалищі. Такий підхід є малоефективним та суперечить екологічним принципам, економічна доцільність даного методу також викликає сумніви. Зарубіжний досвід наглядно демонструє, що налагодження ефективної системи сортування відходів зусиллями громадян значно здешевлює процеси утилізації та приносить економічний прибуток. Сортування твердих побутових відходів, як первинна ланка організації циклу управління відходами є надзвичайно важливим і потребує особливо відповідального ставлення. На результативність процесу сортування впливає велика кількість факторів, в тому числі і готовність населення долучатися до реалізації програм і проектів по впровадженню роздільного збору ТПВ. Причиною невдачі таких проектів може стати відсутність у населення знань, вмінь і навичок, що формують культуру поводження з відходами.
Громада потребує проектів з просування ідеї сортування ТПВ з метою їх подальшого рециклінгу, формування екоцентричної свідомості дорослих та дітей, виховання цивілізованих і раціоналістичних поглядів на ресурси при їх повторному використанні. 
Одночасне постійне та зрозуміле поширення інформації про принципи сортування сміття, можливість з дитинства свідомо і правильно його сортувати, ще й під контролем, (поряд з іншими заходами в цьому напрямку) може привести до підвищення екологічної свідомості населення в цілому та поступовому подоланню проблеми сміття у громаді. 
В цей процес мають бути залучені діти та їх батьки, а також вчителі як авторитетні носії інформації. Власне, ідея приучення населення до цивілізованого поводження з відходами з дошкільного віку,  послугувала причиною написання проекту, який передбачає впровадження роздільного збору ТПВ в навчальних закладах Решетилівської ОТГ. Проект має назву «Чиста Решетилівка» і був написаний, як один з проектів соціальної дії до програми Британської Ради « Активні громадяни».
Цільовою аудиторією проекту є:
-  учні (1625 осіб),
- персонал вищезазначених навчальних закладів (300 осіб),
- опосередковано - батьки дітей (більше 2000 осіб)
- інші жителі Решетилівської ОТГ.
Кількісна цільова аудиторія проекту становить: близько 4000 осіб.
Організаторами і партнерами проекту є громадські активісти, Решетилівська міська рада, адміністрації навчальних закладів-учасників проекту та приватний підприємець. Повний перелік партнерів, контактних осіб та їх роль у проекті в додатку Е
Залученими сторонами проекту є:
- активні громадяни, 
- 7 (сім) навчальних закладів Решетилівської об’єднаної територіальної громади, 
- Решетилівська міська рада,
- приватний підприємець.
В рамках підготовки проекту налагоджено контакти з усіма учасниками (співвиконавцями та партнерами) проекту щодо умов співучасті в проекті, системи взаємодії, визначено місця розташування сміттєвих контейнерів, умови та місця зберігання і пакування сортованих відходів до моменту вивантаження і вивозу сортованих твердих побутових відходів приватним підприємцем, визначено відповідальних осіб за кожен вид роботи у проекті, з’ясовано шляхи донесення інформації до населення та висвітлення ходу реалізації проекту для широкого загалу – жителів Решетилівки, району та області. 
З приватним підприємцем, який здійснюватиме вивезення сортованих ТПВ досягнуто попередніх домовленостей щодо фракцій відходів та їх компонентів, узгоджено графік їх вивезення.
Також обговорено питання придбання частини необхідного обладнання коштами Решетилівської міської ради, необхідний організаційний та інформаційний супровід, подальше матеріально-технічне сприяння в реалізації проекту.
 Мета і завдання
Оскільки проект освітній, формулювання мети і завдань проекту було здійснено з дотриманням одного з основних принципів педагогіки: принципу єдності освітньої, виховної і розвивальної функцій навчання. Тому, метою проекту є  формування навичок цивілізованого поводження з відходами, підвищення рівня відповідних знань і вмінь  шляхом запровадження контрольованого сортування твердих побутових відходів у навчальних закладах Решетилівської об’єднаної територіальної громади.    Досягнення поставленої мети можливе шляхом вирішення наступних завдань:
На підготовчому етапі проекту ( жовтень 2018) :
 а)  З’ясувати перелік можливих компонентів відходів та обсягів їх утворення з метою визначення матеріально-технічного забезпечення проекту.  Розробити перелік рекомендацій щодо сортування, збору і пакування передбачуваних ТПВ для освітніх закладів Решетилівської ОТГ, враховуючи потенційні можливості переробки відповідних категорій відходів.
б) До моменту реалізації та на початку роботи проекту провести роз’яснювальну роботу з адміністраціями навчальних/виховних закладів щодо  графіка реалізації проекту, організації циклу, налагодження взаємодії.(жовтень-листопад 2018р)
На етапі реалізації проекту (з листопада 2018)
в) Провести комплекс навчально-виховних заходів (загальна кількість14) в закладах-партнерах про важливість роздільного збору сміття та з метою ознайомлення учнів та персоналу шкіл з переліком рекомендацій (листопад-грудень 2018р) 
г) Закупити і встановити необхідне обладнання для організації майданчиків роздільного збору ТПВ в приміщеннях навчальних закладів (грудень-лютий 2018р)
д) Інформувати  громадськість щодо проекту, його цілей, задач, партнерів, перебігу проекту, очікуваних та досягнутих результатів, а також поширення  переліку рекомендацій щодо сортування сміття. (грудень-березень 2018р) 
 Очікувані результати
Локальний рівень: Первинною метою проекту є формування екологічної свідомості (в першу чергу молодого покоління), а також серед батьків, вчителів навчальних закладів в м.Решетилівка, зокрема, у селах громади, де про сортування сміття населення чує зовсім віддалено. А також опосередкований впив на інших жителів громади: формування екоцентричних поглядів, поширення необхідних громаді знань щодо принципів і процесів сортування побутових відходів як початкової ланки циклу управління відходами. 
Встановлення баків для роздільного сортування сміття в місцях, де є роз’яснення та  контроль, напрацьовує хороші звички, піднімає самооцінку людини як культурної та сучасної одиниці суспільства. А споглядання за такими ж звичками у друзів та старших підсвідомо закріплює навички, формує нові цінності, в тому числі в родинах, де раніше тема сортування сміття взагалі не піднімалася. У навчальних закладах досягти позитивного ефекту легше завдяки ефекту копіювання.
Друга позитивна ціль, не менш важлива – більшість зібраних відсортованих відходів попрямують на переробку, а не потраплять на сміттєзвалище чи у лісосмугу, що дозволить змінити у кращу сторону екологічну ситуацію в громаді. 
Глобальний рівень: Встановлення баків лише у семи навчальних закладах глобально ситуацію не змінить, але вплив свій матиме. 
Від проекту очікується поширюваний виховний ефект. Світ наповнений інформацією, яка поширюється миттєво. Проектом передбачено поширення інформації у кількох кількісно великих Фейсбук-спільнотах Решетилівки, учасниками яких є люди з Решетилівки, району, області та кількох інших областей. Зацікавлені в запозиченні такого досвіду особи матимуть змогу дізнатися про суть проекту, хід і наслідки його впливу, можливість підтримки подібних проектів Британською Радою, можливість звичайним активним громадянам приносити користь своїм громадам. 
Результатом даного проекту є встановлення 30 баків з показчиками (наклейками) кожного типу ТПВ (пластик, папір, скло-метал) у 7 навчальних закладах.
Поблизу баків буде розміщено інформаційні плакати з інфографікою загальною кількістю 40шт.
Очікується сортований збір сміття під контролем працюючого персоналу навчальних, виховних закладів.
Виховний вплив буде здійснюватись на коло осіб в межах 4500 жителів Решетилівської ОТГ, серед яких 1625 діти та підлітки, більш ніж 2000 осіб – їх батьки,  300 вчителів/вихователів, працівників партнерських закладів. Усього – близько 4000 осіб.
Проектом заплановано налагодити вивіз сортованого сміття за ланцюговим принципом - один раз на тиждень на початковому етапі, пізніше (за потребою) -щоденно.
 Планується постійне поширення знань про принципи сортування в навчальних закладах: проведення семінарського заняття для вчителів/працівників у кожному навчальному закладі, усього – для 300 осіб.
Проект буде супроводжувати інформаційна підтримка у Веб-просторі про те, що дана ініціатива є первинною інформаційною кампанією для організації роздільного збору ТПВ та створення повноцінного циклу управління відходами в мережі навчальних закладів, охопленій проектом:
на сайті Решетилівської міської ради (цільова аудиторія 9400 осіб),
у ФБ-спільноті «Решетилівка Інфо» (цільова аудиторія 7845 осіб),
у ФБ-спільноті «Решетилівка і світ» (цільова аудиторія 5090 осіб),
у ФБ-спільноті «Решетилівка» (цільова аудиторія 1645 осіб),
інших місцевих групах та спільнотах за інтересами поза межами району і області. Частково цільова аудиторія є перехресною. 

3.2. Ресурсне забезпечення та результативність функціонування системи роздільного збору твердих побутових відходів 
Заплановані компоненти проекту та їх результати
Для підготовки проекту було проведено консультації з громадськими активістами, що вже мають певний досвід в сортуванні відходів в навчальних закладах, Решетилівщини. Результатом стало напрацювання рекомендацій щодо сортування відходів у освітніх закладах Решетилівки.  При розробці рекомендацій був врахований досвід українських громадських організацій, та проектів, зокрема громадського проекту «Україна без сміття» [30], а також можливий склад сортованих відходів та потенційні можливості їх реалізації приватним підприємцем (див. додаток Ж).  
Проект включає в себе інформаційну частину в рамках якої відбудеться донесення інформації до цільової аудиторії: ознайомлення всіх учасників проекту з умовами участі, пояснення мети і завдання проекту, розробка і ознайомлення чіткого переліку рекомендацій щодо сортування відходів, а також підготовки і пакування їх компонентів, поширення загальних відомостей щодо способів утилізації і переробки відходів на промисловому рівні та рівні домогосподарств( розкриття поняття вторинна сировина, ресурсоцінні  компоненти, рециклінг, компостування). З цією метою планується використання засобів візуалізації (інформаційних постерів і наліпок), співпраця з педагогічними колективами відповідних навчальних закладів.
 Практична частина передбачає власне збір сортованих відходів, що включає в себе підготовку і пакування, для чого заплановано встановлення сміттєвих контейнерів з відповідним маркуванням в приміщеннях зазначених навчальних закладів та придбання необхідних пакувальних матеріалів, постійний інформаційний супровід, призначення відповідальних осіб, що контролюватимуть відповідні процеси. Вивезення сортованих компонентів покладене на приватного підприємця Дмитренко Ю.В. Разом із підприємцем були розроблені і погоджені чіткий перелік компонентів сортованих відходів, необхідний накопичений їх об’єм та графік вивезення.
Структура проекту 
1. На підготовчому етапі проекту планується проведення роз’яснювальної роботи з адміністраціями навчальних/виховних закладів про графік реалізації проекту, організацію циклу, налагодження взаємодії.
Ціль –  відпрацювати синхронність дій та принципів роботи в проекті.
Приблизні дати (місяці) запровадження – листопад 2018 р
Кількість учасників та їх категорії – 13-15 чол, з них: 3 активісти (в т.ч. інфозабезпечення), 7 директорів/заступників, 3 представників Решетилівської міської ради, приватний підприємець, що вивозитиме ТПВ.
Місто (міста) проведення – м.Решетилівка, вул.Покровська, 14, Зал засідань Решетилівської міської ради.
2. Навчальні (просвітницькі) заходи в закладах-партнерах (семінари за однотипним сценарієм з демонстрацією соціальних відеороликів) про важливість та принципи роздільного збору сміття – 7 (сім). Для демонстрації відеороликів буде використано матеріально-технічне забезпечення відповідних навчальних закладів, за його відсутності – обладнання, надане Решетилівською міською радою. 
Ціль – ознайомлення з переліком рекомендацій щодо сортування сміття, відпрацювання принципів роботи в проекті.
Приблизні дати (місяці) запровадження – листопад-грудень 2018 р
Кількість учасників та їх категорії – від 6 до 100 чол, в залежності від закладу, а також 3 активісти (в т.ч. інфозабезпечення), керівництво закладу, 1 представник Решетилівської міської ради, 1 підприємець. 
3. Навчальні (просвітницькі) заходи за участю учнів та персоналу відповідних навчальних закладів (семінари з демонстрацією соціальних відеороликів про важливість та принципи роздільного збору сміття) – 7 (сім)
Ціль – ознайомлення з переліком рекомендацій щодо сортування сміття.
Приблизні дати (місяці) запровадження – грудень 2018-лютий 2019 р
Кількість учасників та їх категорії – від 6 до 100 чол, в залежності від закладу, а також 3 активісти (в т.ч. інфозабезпечення), керівництво закладу, 1 представник Решетилівської міської ради, 1 підприємець.
Місто (міста) проведення: відповідно до таблиці, представленій у додатку К.
Під час заходу перелік рекомендацій про підготовку, сортування і пакування відходів, попередньо узгоджений з приватним підприємцем, що буде здійснювати вивезення відходів, викладений в простій і доступній формі (інфографіка), роздрукований коштом приватного підприємця, буде розподілений за кількістю класів і груп, з урахуванням кількості, необхідної для оформлення відповідних зон в приміщеннях навчальних закладів.
4. Поширення інформації про проект, його цілі, задачі, партнерів, перебіг проекту, очікувані та досягнуті результати 
Ціль – ознайомлення широкого загалу з інформацію про проект, його цілі, задачі, партнерів, перебіг проекту, очікувані та досягнуті результати, а також поширення  переліку рекомендацій щодо сортування сміття.
Приблизні дати (місяці) запровадження – грудень 2018-березень 2019 р
Кількість учасників та їх категорії – 4 активісти, 1 представник Решетилівської міської ради, 1 підприємець.
Місто (міста) проведення: 
https://www.facebook.com/groups/146128829386453/
https://www.facebook.com/groups/784957784916700/
https://www.facebook.com/groups/130834140304765/
http://reshetrada.in.ua
https://www.facebook.com/groups/740206996319330/
5 Придбання та встановлення необхідного обладнання для оформлення зон роздільного збору ТПВ в середині приміщень навчальних закладів (див. додаток Л) :
1. Решетилівська гімназія ім. І.Л.Олійника -  9 пластикових сміттєвих контейнери об’ємом 90л. з відкидною кришкою, 9 наліпок для маркування контейнерів (пластик, папір, скло-метал), 3 комплекти чорних поліетиленових мішків об’ємом 90л для пакування ТПВ., 12 інформаційних постерів;
2.  Колотіївська ЗОШ І-ІІ ступенів Решетилівської міської ради - 4 пластикових сміттєвих контейнери об’ємом 90л. з відкидною кришкою, 4 наліпок для маркування контейнерів (пластик, папір, скло-метал) 2 комплекти чорних поліетиленових мішків об’ємом 90л для пакування ТПВ, 4 інформаційних постери; 
3. Колотіївський ДНЗ ясла-садок «Лелеченька» Решетилівської міської ради - 3 пластикових сміттєвих контейнери об’ємом 90л. з відкидною кришкою, 3 наліпки для маркування контейнерів (пластик, папір, скло-метал) 1 комплект чорних поліетиленових мішків об’ємом 90л для пакування ТПВ, 4 інформаційних постери;
4. Потічанський НВК «Загальноосвітня школа І-ІІ ступенів – дитячий садок» Решетилівської міської ради - ради   4 пластикових сміттєвих контейнери об’ємом 90л. з відкидною кришкою, 4 наліпок для маркування контейнерів (пластик, папір, скло- метал), 2 комплекти чорних поліетиленових мішків об’ємом 90л для пакування ТПВ, 8 інформаційних постерів;
5. Решетилівська ЗОШ І ступеня Решетилівської міської ради – 4 пластикових сміттєвих контейнери об’ємом 90л. з відкидною кришкою, 4 наліпок для маркування контейнерів (пластик, папір, скло- метал), 2 комплекти чорних поліетиленових мішків об’ємом 90л для пакування ТПВ, 4 інформаційних постери;
6. Решетилівський дошкільний навчальний заклад ясла-садок «Ромашка» Решетилівської міської ради - 3 пластикових сміттєвих контейнери об’ємом 90л. з відкидною кришкою, 3 наліпки для маркування контейнерів ( пластик, скло-метал, папір), 1 комплект чорних поліетиленових мішків об’ємом 90л для пакування ТПВ, 4 інформаційних постери;
7. Решетилівський НВК «Загальноосвітня школа І ступеня- дитячий садок» Решетилівської міської ради - 3 пластикових сміттєвих контейнери об’ємом 90л. з відкидною кришкою, 3 наліпок для маркування контейнерів ( пластик, папір, скло- метал), 1 комплект чорних поліетиленових мішків об’ємом 90л для пакування ТПВ, 4 інформаційних постери;
В разі необхідності відповідальні особи закладів зберігають наповнені мішки в технічних приміщеннях до моменту вивезення підприємцем.
Вивантаження та вивезення зібраних ТПВ покладене на приватного підприємця ФОП Ю. Дмитренка. 
Контроль за виконанням та якістю наданих підприємцем послуг здійснюватиме Решетилівська міська рада в межах своїх повноважень.
Соціальний та інституційний вплив проекту
Проект покликаний змінити ставлення суспільства до проблеми поводження з відходами. Решетилівська молодь як учасники українського суспільства повинні зрозуміти важливість сортування сміття для екологічного та економічного добробуту громади та всієї країни. 
Реалізація проекту дасть змогу привернути увагу не тільки вузького кола учасників, а також просувати ідеї роздільного збору ТПВ для всієї громади - через обговорення на різних соціальних платформах, залучення в процес реалізації і обговорення органів місцевого самоврядування. 
Даний проект може послугувати підґрунтям для інших проектів по впровадженню системи роздільного збору ТПВ, оскільки має вплив на зміну ставлення та мотивацію значної частини населення громади. 
Проект є частиною широкої інформаційної кампанії для удосконалення системи управління відходами в межах громади. 
Дає змогу підвищити якість освіти, надаючи інформаційну та матеріальну підтримку для формування знань і навичок щодо цивілізованого поводження з ТПВ. 
Проект також стимулює органи місцевої влади до участі в громадському житті вихованців і колективів відповідних навчальних закладів, як в адміністративному центрі, так і в селах ОТГ. 
Реалізація проекту дасть змогу продемонструвати громаді, що організація циклу управління відходами, який включав би в себе сортування сміття, є можливою навіть за наявного рівня розвитку інфраструктури регіону.   
Очікуваний вплив після завершення проекту
 Проект тривалий і передбачає безпосередню участь та підтримку з боку органів місцевого самоврядування. При належному дотриманні всіх умов може проводитися без обмеження у часі. Вихованці, що вийдуть зі стін навчальних закладів стануть носіями ідеї сортування відходів та зможуть поширювати відповідні погляди за місцем їх подальшого навчання і проживання. А крім того, вони стануть активними учасниками програми по роздільному збору сміття в межах Решетилівської чи інших громад, оскільки такі програми передбачені субрегіональною стратегією поводження з відходами для Полтавської області та Національною стратегією управління відходами. 
Кількість учасників з року в рік змінюватиметься, тому що поповнюватиметься за рахунок надходження до закладів нових учнів/вихованців. Таким чином, обмежене матеріально технічне забезпечення проекту та його фінансування дасть змогу охопити велику аудиторію і залучати з року в рік все нових і нових учасників проекту.
Просування проекту
Кожен з партнерів самостійно здійснює поширення інформації про проект. Також додатково це здійснюватиметься за допомогою ресурсів:
https://www.facebook.com/groups/146128829386453/
https://www.facebook.com/groups/784957784916700/
https://www.facebook.com/groups/130834140304765/
http://reshetrada.in.ua
https://www.facebook.com/groups/740206996319330/
підчас періоду дії проекту та після його закінчення активісти-ініціатори проекту будуть проводити постійну інформаційну компанію, оцінювання перебігу та результатів проекту.
За подання інформації по реалізації проекту відповідальність покладено на Решетилівську міську раду. За узагальнення (зведення) та підготовку звітності по проекту відповідатиме Піхуля В.
Моніторинг та звітність по проекту
Проведення моніторингу проекту здійснюється наступним чином:
-	періодичний відбір інтерв’ю в навчальних закладах (по 2-3 учні та 2-3 працівники кожного із закладів) один раз на місяць,
-	проведення опитування в соціальних мережах – 1 раз наприкінці проекту,
-	періодичний відбір відгуків приватного підприємця про якість сортування, обсяги тощо,
-	періодичний відбір відгуків персоналу закладів-партнерів – 1 раз на місяць,
-	подання тематичних публікацій з публічним звітом громаді – по одній в два тижні в соціальних спільнотах.
При виявленні обставин, які потребують реагування, - невідкладно повідомлятиметься Решетилівська міська рада.
Підготовку (збір інформації) здійснює Решетилівська міська рада та активіст І.Гмиря, обробку та подачу звітності за проектом здійснює активіст В.Піхуля
Оцінка роботи проекту та його результатів
З цією метою проводитиметься періодичне опитування відповідальних осіб координаторів у закладах щодо якості. Опитування приватного підприємця щодо дотримання рекомендацій та відповідності вимогам сортування сміття. Опитування учнів щодо знання принципів роздільного збору сміття. Планується продовжити проведення періодичних опитуваннь щодо рівня готовності.
Бюджет проекту   
Таблиця 3.1
Фінансування від Британської Ради

Назва категорії	Вартість одиниці, грн.	Кількість одиниць,
шт	Всього по проекту, грн	Постачальник товарів / послуг ( безготівковий розрахунок)	
Контейнер сміттєвий пластиковий темно-сірого кольору об’ємом 90л з відкидною кришкою кольоровою:
червоного
сірого 
зеленого
помаранчевого кольору
http://aleana.ua/index.php/catalog-3/homeware/item/bak-musornyj	
480,20	30шт

5
10
10
5
	
14406,00	http://aleana.ua/
http://aleana.ua/index.php/contacts-4
Фізична особа-підприємець 
Бугера Леся Степанівна
04213, м. Київ, вул. Прирічна, 5 кв.352 
ІПН 2656004786
Св. № 2 069 000 0000 000654
ПАТ «Креді Агріколь Банк»
МФО 300614
Р/р 26003500087119
Свід.про державну реєстрацію Серія В00 № 284700 від 28.09.2004р., 
№ запису в ЄДР 2 069 000 0000 000654	
Наліпка для сміттєвого контейнера за видами сортованого сміття

20,34	

30	

610,20	
Привате підприємство «Рекламне агентство ЄВГЕНІЯ ПЛЮС»
ЄДРПОУ 40231745
25006, м. Кіровоград, 
вул. 20 р. Міліції, 2, 
КФ ПАТ «Приватбанк»
р/р 26005052915587 МФО 323583
Тел.. 050 0307 285;  097 2380810	

Таблиця 3.2
Фінансування від Решетилівської міської ради
Назва категорії	Вартість одиниці, грн.	Кількість одиниць,
шт.	Всього по проекту, грн.	Постачальник товарів / послуг ( безготівковий розрахунок)	
Постери інформаційні тематичні, адаптовані
(пластик, скло-метал, папір) 

31,70	
40	
1268,16	Приватне підприємство «Рекламне агентство ЄВГЕНІЯ ПЛЮС»
ЄДРПОУ 40231745
25006, м. Кіровоград, 
вул. 20 р. Міліції, 2, 
КФ ПАТ «Приватбанк»
р/р 26005052915587 МФО 323583
Тел.. 050 0307 285;  097 2380810
	
Мішки для пакування ТПВ (упаковка)
	25,00	30 уп	750,00	Власний внесок	

Таблиця 3.3
Фінансування від інших партнерів проекту
Назва категорії	Вартість одиниці, грн.	Кількість одиниць,
шт.	Всього по проекту, грн.	Джерела фінансування	Постачальник товарів / послуг ( безготівковий розрахунок)	
Роздатковий інформаційний матеріал «Рекомендації щодо підготовки, збору і пакування сортованих відходів»	
0,70	
3000	
2100,00	
ФОП Ю.Дмитренко
	
Власний внесок	
Систематичне вивезення відсортованих відходів, пересортування (у разі необхідності)	
-	

постійно	
-	
ФОП Ю.Дмитренко

Власний внесок	
Інформаційне забезпечення	
-	
За потребою
	
-	Решетилівська міська рада	
Власний внесок	
Загалом по проекту			19134,00			

ВИСНОВКИ

Розвиток промисловості спричинив стрімке зростання кількості утворюваних і накопичуваних відходів по всьому світу. В більшості країн склалася стійка традиція виведення відходів на полігони і сміттєзвалища. Обсяги накопиченого сміття по всьому світу сягають критичної точки, внаслідок чого над людством нависла загроза глобальної катастрофи. Світова спільнота потребує прийняття негайних рішень по розробці і впровадженню промислових способів переробки відходів.
 Переробка відходів, базована на технологіях рециклінгу може стати ефективним вирішенням подолання проблеми засміченості і разом з тим потребує ретельного підходу до питання відбору ресурсоцінних компонентів. Зарубіжний досвід говорить про те, що для вирішення подібних питань необхідно змінити суспільні погляди на ресурси та відношення соціуму до відходів, як результатів своєї діяльності. 
Система поводження з ТПВ в Україні не досконала і накопила чимало проблем, які потребують прийняття негайних рішень  як на загальнодержавному так і на локальних рівнях.  Відчутна гостра потреба в докорінних законодавчих змінах та в нових ініціативах органів місцевого самоврядування. Україна потребує нових, прогресивних програм і проектів, які б враховували успішний закордонний досвід і разом з тим були б адаптовані до українських реалій. 
В наявних регіональних програмах і стратегіях, помітне суттєве недоопрацювання виховної  та інформативної складової. Закордонний досвід на прикладі Швеції показує, що ознайомлення дітей з принципами цивілізованого поводження з ТПВ є надзвичайно важливим для налагодження повноцінного досконалого циклу управління відходами. Оскільки відповідальне ставлення громадян до сортування відходів, як первинної ланки циклу управління відходами дозволяє значно здешевити і спростити процес переробки і утилізації відходів для держави. 
Просвітницька кампанія не повинна обмежуватися віковими категоріями і бути обмеженою в часових рамках. Необхідним є постійне поширення інформації, що охоплюватиме максимально можливу аудиторію і підтримуватиме постійний інтерес населення до відповідних  державних програм і стратегій, чи відповідних ініціатив органів місцевого самоврядування. 
Постійний інтерес публіки повинен підкріплюватися за рахунок реалізації нових заходів і проектів, з використанням всіх доступних засобів комунікації та з залученням громадських активістів і зацікавлених громадських організацій.

СПИСОК ВИКОРИСТАНИХ ДЖЕРЕЛ

1	1.Переробка відходів в розвинених країнах світу [Електронний ресурс]. Режим доступу :        http://www.biowatt.com.ua/analitika/pererobka-vidhodiv-v-rozvinenih-krayinah-svitu/
2	МБО «Екологія. Право. Людина.» [Електронний ресурс]. – Режим доступу : http://epl.org.ua/
3	3.Інформаційне агенство Уніан [Електронний ресурс]. – Режим доступу : https://ecology.unian.ua/1327494-sortuvannya-smittya-v-ukrajini-viyti-na-noviy-riven.html
4	Верховна Рада України. Законодавство України [Електронний ресурс]. – Режим доступу : http://zakon.rada.gov.ua/laws/show/187/98-%D0%B2%D1%80
5	Утилізація твердих відходів [Електронний ресурс]. – Режим доступу : https://sites.google.com/site/smittausvititaukraieni/about-me
6	Державна служба статистики України [Електронний ресурс]. – Режим доступу : http://www.ukrstat.gov.ua/
7	BBC news Україна [Електронний ресурс]. – Режим доступу : https://www.bbc.com/ukrainian/features-43396650
8	Конспект лекцій з дисципліни «Технологія утилізації твердих побутових відходів» (для студентів 2, 5 курсів денної і заочної форм навчання за напрямом підготовки 6.060103 «Гідротехніка (Водні ресурси)» та слухачів другої вищої освіти спеціальності 7.092601 (7.06010808) «Водопостачання та водовідведення») / С. С. Душкін, М. В. Дегтяр; Харк. нац. акад. міськ. госп-ва. – Х.: ХНАМГ, 2011. – 86 с.
9	Тверді побутові відходи в Україні: потенціал розвитку сценарії розвитку галузі поводження з твердими побутовими відходами Підсумковий звіт [Електронний ресурс]. – Режим доступу:https://www.ifc.org/wps/wcm/connect/0a7bb98c-9501-48f9-82c3-60ea973782a3/22.+%D0%A2%D0%B2%D0%BF+.pdf?MOD=AJPERES. 
10	Досвід країн Європейського союзу в сфері безпечного поводження з твердими побутовими відходами Навроцький Р.Л. [Електронний ресурс]. – Режим доступу : http://economyandsociety.in.ua/journal/7_ukr/105.pdf
11	Т.М.Довга Класифікація твердих побутових відходів як передумова ефективності їх рециклінгу в Україні [Електронний ресурс]. – Режим доступу : http://dspace.nbuv.gov.ua/bitstream/handle/123456789/47671/11-Dovga.pdf?sequence=1

12	Global plastic production from 1950 to 2016 (in million metric tons)[Електронний ресурс]. – Режим доступу : https://www.statista.com/statistics/282732/global-production-of-plastics-since-1950/
13	Державний класифікатор україни Класифікатор відходів ДК  005-96 [Електронний ресурс]. – Режим доступу : http://plast.vn.ua/DK005- 96.html
14	Для чого Швеція скуповує сміття? Світовий досвід боротьби зі звалищами [Електронний ресурс]. – Режим доступу : http://www.ukrinform.ua/rubriceconomics/2039097-dla-cogo-svecia-skupovue-smitta-svitovij-dosvid-borotbi-zi-zvalisami.html
15	Закон: з 2018 року Україна зобов'язалася сортувати сміття[Електронний ресурс]. – Режим доступу : http://texty.org.ua/pg/news/textynewseditor/read/79093/Zakon_z_2018_roku_Ukrajina_zobovjazalasa_sortuvaty
16	Закон України Про місцеве самоврядування[Електронний ресурс]. – Режим доступу :  http://zakon.rada.gov.ua/laws/show/280/97-%D0%B2%D1%80/print
17	Комплексна програма поводження з твердими побутовими відходами у Полтавській області на 2017 - 2021 роки [Електронний ресурс]. – Режим доступу :  http://www.adm-pl.gov.ua/sites/default/files/programma_vidhodu_2017_2021.pdf
18	Про затвердження розподілу обсягу субвенції з державного бюджету місцевим бюджетам на формування інфраструктури об’єднаних територіальних громад у 2018 році [Електронний ресурс]. – Режим доступу :   http://zakon.rada.gov.ua/laws/show/201-2018-%D1%80. 
19	Як влаштований роздільний збір сміття в Швеції [Електронний ресурс]. – Режим доступу :  https://ecotown.com.ua/news/YAk-vlashtovanyy-rozdilnyy-zbir-smittya-v-SHvetsiyi/ 
20	Вплив сміттєзвалищ на екологічний стан регіонів україни Бузіна І.М. [Електронний ресурс]. – Режим доступу : http://dspace.knau.kharkov.ua/jspui/bitstream/123456789/743/1/%D0%92%D0%9F%D0%9B%D0%98%D0%92%20%D0%A1%D0%9C%D0%86%D0%A2%D0%A2%D0%84%D0%97%D0%92%D0%90%D0%9B%D0%98%D0%A9%20.pdf 
21	Рішення Решетилівської селищної ради 7 скликання Про надання згоди на співробітництво територіальних громад з метою реалізації спільного проекту у сфері поводження з твердими побутовими відходами[Електронний ресурс]. – Режим доступу :  http://reshetrada.in.ua/index.php/normativna-baza/rishennya-selishchnoji-radi-7-sklikannya/5-sesiya-7-sklikannya 
22	Розгляд «Проекту генерального плану смт. Решетилівка на території Решетилівської селищної ради Решетилівського району Полтавської області»,«Плану зонування території смт. Решетилівка Полтавської області»,Комплексної Програми поводження з твердими побутовими відходами в Полтавській області на 2017-2021 рр.
[Електронний ресурс]. – Режим  доступу : http://reshetrada.in.ua/index.php/normativna-baza/gromadski-slukhannya-protokoli
23	Повідомлення про намір здійснення зміни тарифів на послуги з перевезення  твердих  побутових відходів в м. Решетилівка , що надаються ПП Решетилівський «Житлосервіс» [Електронний ресурс]. – Режим доступу : http://reshetrada.in.ua/index.php/368-povidomlennya-pro-namir-zdijsnennya-zmini-tarifiv-na-poslugi-z-perevezennya-tverdikh-pobutovikh-vidkhodiv-v-m-reshetilivka-shcho-nadayutsya-pp-reshetilivskij-zhitloservis 
24	Програма по реалізації Плану соціального і економічного розвитку селищної ради на 2017 рік  "[Електронний ресурс]. – Режим доступу : http://reshetrada.in.ua/index.php/2015-03-24-11-27-10 
25	Програма охорони навколишнього природного середовища Решетилівської селищної ради Решетилівського району Полтавської області на 2017-2020 роки [Електронний ресурс]. – Режим доступу : http://reshetrada.in.ua/index.php/2015-03-24-11-27-10
26	Рішення Про внесення змін до "Програми охорони навколишнього природного середовища Решетилівської селищної ради Решетилівського району Полтавської області на 2017-2020 роки", затвердженої рішенням селищної ради 10.11.2017 року №161-9-VII (9 сесія) [Електронний ресурс]. – Режим доступу : http://reshetrada.in.ua/index.php/normativna-baza/rishennya-miskoji-radi-7-sklikannya/8-sesiya-miskoji-radi-7-sklikannya  
27	Підсумки виконання плану Соціально-економічного розвитку решетилівської селищної ради за 2016 рік та план на 2017 рік [Електронний ресурс]. – Режим доступу :  http://reshetrada.in.ua/index.php/normativna-baza/2015-03-24-11-23-08/sichen-2017 
28	Підсумки виконання плану соціально-економічного розвитку решетилівської селищної ради за 2017 рік [Електронний ресурс]. – Режим доступу :  http://reshetrada.in.ua/index.php/normativna-baza/rishennya-selishchnoji-radi-7-sklikannya/9-sesiya-7-sklikannya 
29	Waste management indicators [Електронний ресурс]. – Режим доступу :   
https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php/Waste_management_indicators.
30	Рекомендації по сортуванню сміття.[Електронний ресурс]. – Режим доступу :    http://nowaste.com.ua/rekomendatsiyi-po-sortuvannyu-smittya/

ДОДАТКИ
Додаток А 
Переробка пластикових відходів в 2014 році

Додаток Б
Відношення громади до проблеми сортування відходів

Додаток В
Відношення громади до форм власності підприємств, що надають послуги централізованого вивозу відходів

Додаток Д
Контейнери для роздільного збору відходів в м. Решетилівка

Додаток Е
Організатори і партнери проекту «Чиста Решетилівка»
	Партнер	Контактна особа + контактні дані	Роль у проекті	
1	Піхуля 
Вікторія Сергіївна 
Член громадської організації «Правозахисна група «Порада», 
модератор Fb-групи «Решетилівка і світ», 
громадський активіст	Піхуля Вікторія
Тел (099) 95 76 147 
Е-mail:
lvik1788@gmail.com	Ідея, створення проекту, організація взаємодії учасників (партнерів) проекту, звітність по проекту, медіапідтримка проекту у ФБ-спільноті «Решетилівка і світ»: 
https://www.facebook.com/groups/146128829386453/, звітність та подальший розвиток проекту.
	
2	Стучилова Антоніна Леонідівна,
Голова громадської організації «Правозахисна група «Порада»,
громадський активіст	Стучилова Антоніна
Тел. : (050) 305 31 05
           (097) 22 80 200
Е-mail:
porada_2002@ua.fm	Ідея, створення проекту, документальне забезпечення, звітність по проекту, його перспективний розвиток.	
3	Решетилівська міська рада, виконавчий комітет.
Відділ ЖКГ,  транспорту, зв’язку	Гриб 
Ростислав Миколайович,
спеціаліст І категорії відділу ЖКГ,  транспорту, зв’язку Решетилівської МР 

Тел (066) 955 99 57,
       (05363) 213 80
Е-mail:
rostyskav.gryb@i.ua
	Сприяння реалізації проекту на всіх етапах його виконання, залучення інших партнерів (керівників установ та організацій), закупівля додаткового обладнання для збору сортованого ТПВ, інформаційне забезпечення -закупівля готових інформаційних матеріалів (постери та плакати), подальша підтримка після закінчення терміну дії проекту, перспективний розвиток проекту.	
4	Решетилівська гімназія імені І.Л.Олійника Решетилівської міської ради
	Капустян 
Наталія Олексіївна, 
завідуюча господарською частиною гімназії.
Тел (066) 32 93 376,
       (05363) 217 83
Е-mail:
reshet.school@gmail.com	Розміщення точки збору сортованих твердих побутових відходів, зберігання до моменту вивезення, проведення роз’яснювальної роботи серед батьків, учнів та жителів громади, контроль за процесом сортування ТПВ. 	
5	Колотіївська ЗОШ І-ІІ ступенів Решетилівської міської ради
	Левченко 
Світлана Павлівна
Технічний працівник школи
Тел (095) 730 16 84,
       (05363)  931 40
Е-mail:
kolotii@i.ua	Розміщення точки збору сортованих твердих побутових відходів, зберігання до моменту вивезення, проведення роз’яснювальної роботи серед батьків, учнів та жителів громади, контроль за процесом сортування ТПВ. 	
6	Потічанський НВК «Загальноосвітня школа І-ІІ ступенів – дитячий садок» Решетилівської міської ради	Платко 
Ірина Володимирівна
директор
Тел (095) 86 00 457,
       (05363)  932 26
Е-mail:
platko_irina@ukr.net	Розміщення точки збору сортованих твердих побутових відходів, зберігання до моменту вивезення, проведення роз’яснювальної роботи серед батьків, учнів та жителів громади, контроль за процесом сортування ТПВ. 	
7	Решетилівська ЗОШ І ступеня Решетилівської міської ради	Москаленко 
Любов Іванівна,
директор.
Тел (095) 101 29 51,
       (05363) 210 90
Е-mail:
 primary.resh@gmail.com	Розміщення точки збору сортованих твердих побутових відходів, зберігання до моменту вивезення, проведення роз’яснювальної роботи серед батьків, учнів та жителів громади, контроль за процесом сортування ТПВ. 	
8	Решетилівський НВК «Загальноосвітня школа І ступеня – дитячий садок» Решетилівської міської ради	Ушаньова 
Тамара Григорівна,
Прибиральниця.
Тел (050) 105 18 64,
       (05363) 963 34
Е-mail:
 reshet.nwk@gmail.com	Розміщення точки збору сортованих твердих побутових відходів, зберігання до моменту вивезення, проведення роз’яснювальної роботи серед батьків, учнів та жителів громади, контроль за процесом сортування ТПВ. 	
9	Решетилівський дошкільний навчальний заклад ясла-садок «Ромашка» Решетилівської міської ради	Тривайло
Віталіна Іванівна, завідуюча господарчою частиною
Тел 05363) 265 39
Е-mail:
resh.romashka@gmail.com	Розміщення точки збору сортованих твердих побутових відходів, зберігання до моменту вивезення, проведення роз’яснювальної роботи серед батьків, учнів та жителів громади, контроль за процесом сортування ТПВ. 	
10	Колотіївський ДНЗ ясла-садок «Лелеченька» Решетилівської міської ради	Грибельник 
Жанна Анатоліївна 
вихователь
Тел (063) 47 68 198,
Е-mail:
 dnzlelechenka@ukr.net	Розміщення точки збору сортованих твердих побутових відходів, зберігання до моменту вивезення, проведення роз’яснювальної роботи серед батьків, учнів та жителів громади, контроль за процесом сортування ТПВ. 	
11	Фізична особа-підприємець 
Дмитренко 
Юрій Васильович	Дмитренко 
Юрій Васильович
Директор
Тел (095) 66 17 399,
Е-mail:
 super.dmitrenkoy@ukr.net	Збір, контроль сортування, пересортування у разі необхідності, подальше транспортування відсортованих відходів, підтримка просвітницьких заходів, виготовлення та поширення інформаційних матеріалів з метою сприяння реалізації проекту на всіх його етапах	
12	Гмиря 
Ігор Олександрович, вчитель Решетилівської гімназії ім.І.Олійника,
громадський активіст	Гмиря Ігор,
координатор по гімназії ім.І.Олійника 
Тел (066) 46 77 243,
Е-mail:
oxianta@gmail.com	Просвітницька робота в гімназії серед учнів та батьків, періодична просвітницька робота в інших проектних навчальних закладах з питань правильного сортування ТПВ, контроль за збором та зберіганням ТПВ, медіапідтримка проекту у ФБ-спільноті «Решетилівка Інфо» -	
13	Іванищенко Володимир Миколайович, 
член громадської організації «Правозахисна група «Порада», 
адміністратор Fb-групи «Решетилівка і світ»,
громадський активіст	Іванищенко Володимир 
Тел (093) 58 14 314,
Е-mail:
volo@ua.fm	Проектна звітність, медіапідтримка проекту у ФБ-спільноті «Решетилівка і світ»: 
https://www.facebook.com/groups/146128829386453/	

Додаток Ж
Рекомендації по збору та сортуванню 
твердих побутових відходів

Збирати та сортувати лише чисту сировину (без залишків їжі та жиру), тип якої можна впевнено визначити(є код переробки у трикутнику).
Все сміття слід ущільнювати, щоб воно займало менше місця. 
	1.Папір
	До цієї категорії слід відносити картон, офісний папір, газетно-журнальна продукція, зошити, альбоми, листівки, будь яка паперова упаковка тощо крім Tetra Pak.
Як підготувати: Скласти у плаский вигляд, покласти в окремий пакунок.
Не підлягають прийому та переробці: чеки, серветки, одноразові паперові стаканчики, пергамент, забруднений їжею, жиром, рідиною папір.
	2.  Скло.
	До цієї категорії відносимо цілі та биті пляшки з під напоїв, ліків, косметики.
Як підготувати: Промити від напоїв вміст пляшки злити, покласти в окремий пакунок, зав’язати.
	Не підлягають переробці: кришталь, жаростійке та ударостійке скло.
	3. Пластик
	До цієї категорії відносимо пластикову упаковку, Tetra pack, ПЕТ пляшки і ПЕТ пакети.
	Як підготувати: Звернути увагу на маркування, вказане на упаковці, у вигляді трикутничка з цифрою (від 1 до 7) та/або літерами:
1 — PET або PETE
2 — HDPE або PEHD
3 — PVC
4 — LDPE або PE або PELD
5 — PP
6 — PS
7 — others
	Упаковка повинна бути чистою і не мати залишків їжі. Потрібно знайти на упаковці відповідне маркування — трикутник з цифрою  всередині. Якщо пляшка має дозатор або аератор з металевою пружиною та трубочкою, дозатор не підлягає переробці, тому їх слід попередньо відкрутити та викинути до загального сміття  
Не підлягають прийому та переробці: якщо на упаковці немає маркування(коду переробки) або стоїть № 3 чи 7 – така упаковка йде в загальне сміття. Пакети з «Нової Пошти»  також не підлягають переробці у зв’язку з вмістом в них крейди. Якщо поліетиленова упаковка з-під нарізок сиру, наприклад, має паперову наклейку, вона теж не підлягає переробці саме через цю наклейку, тому її потрібно відрізати. Жир на стінках упаковки значно погіршує якість кінцевого продукту, тому краще викидати жирний пакетик в сміття. Упаковка від соків  та молочної продукції типу  Tetra Pak.
Ресурсоцінними відходами, цікавими для переробки, є наступні види упаковки:
•	Пляшки PET або PETE та/або 1 у трикутничку;
•	Пляшки та флакони HDPE або PEHD або РЕ та/або 2 у трикутничку (деякі види упаковки побутової хімії); До цього виду також відносяться кришки, їх необхідно складати в окремий пакунок;
•	Контейнери, пляшки, флакони РР (багаторазові контейнери для їжі, деякі види упаковки побутової хімії, косметичних засобів) та/або позначені цифрою 5; Багаторазові контейнери (контейнери, відерця), одноразові відерця в супермаркетах, які мають вигляд стаканчика, одноразові прозорі стаканчики, інколи контейнери з побутової хімії, інші вироби, які мають позначення PP.
•	Поліетилен у вигляді плівки (HPDE, LDPE або 2 чи 4 в трикутничку). Одноразові пакети, великі пакети з супермаркетів, стрейч плівка, бульбашкова плівка для упаковки, пакети з-під молока, кефіру, пакети з батонів, тощо.
•	Поліпропілен у вигляді плівки (упаковка для печива, морозива, чипсів, круп та макарон. Цю плівку називають “шуршик” за гучний звук при зминанні, вона не тягнеться і легко рветься, якщо надрізати. Найвідоміша поліпропіленова плівка – це скотч та файлики. Всю таку упаковку слід збирати в окремий пакет.
•	Поліетилен у вигляді флаконів (HPDE(2) та PE(4) з відповідною цифрою у трикутничку).

	4. Метал.
	До цієї категорії відносимо алюмінієві та консервні бляшанки.
	Як підготувати: промити консервні бляшанки. Алюмінієві бляшанки максимально стискати. Скласти в окремий пакунок все металеве.

Додаток К

Орієнтовні міста проведення навчально-виховних заходів та їх цільова аудиторія
	Назва закладу	Адреса закладу	Кількість персоналу	Кількість дітей	
1	Решетилівська гімназія 
імені І.Л.Олійника 
Решетилівської міської ради	38400, Полтавська обл.,
м. Решетилівка,
вул Покровська, 37
(05363) 2-17-83	101	699	
2	Колотіївська загальноосвітня школа І-ІІ ступенів 
Решетилівської міської ради	38404 Полтавська обл.,
Решетилівський район,
с. Колотії, 
вул. Шкільна, буд. 2,
(05363) 9-31-40	17	31	
3	Потічанський навчально-виховний комплекс
 «Загальноосвітня школа І-ІІ ступенів – дитячий садок» Решетилівської міської ради	38442 Полтавська область,
Решетилівський район,
с. Потічок, 
вул. Шкільна, 21,
(05363 9-32-26)	21	43	
4	Решетилівська загальноосвітня школа І ступеня 
Решетилівської міської ради	38400, Полтавська обл.,
м. Решетилівка,
вул. Щаслива, 9,
(05363) 2-10-90	51	416	
5	Решетилівський навчально-виховальний комплекс
 «Загальноосвітня школа І ступеня – дитячий садок»
Решетилівської міської ради	38400, Полтавська обл.,
м. Решетилівка,
вул. Новоселівська, 13
(05363) 9-63-34	15	16	
6	Решетилівський дошкільний навчальний заклад 
ясла-садок «Ромашка» Решетилівської міської ради	38400, Полтавська обл.,
м. Решетилівка,
вул. Шевченка,
буд. 8, (05363) 2-65-39	89	404	
7	Колотіївський дошкільний навчальний заклад 
ясла-садок «Лелеченька» Решетилівської міської ради	38404 Полтавська обл.,
Решетилівський район,
с. Колотії,
вул. Центральна, буд. 14	6	16	
		Всього:	300	1625	

Додаток Л

Рахунок-фактура на поставку сміттєвих баків